Hej alla ni som följer oss live och välkomna till
dagens pressträff.
På pressträffen medverkar socialminister Jakob Forssmed och Olivia Wigzell, vikarierande
generaldirektör för Folkhälsomyndigheten och Magnus Gisslén, statsepidemiolog på Folkhälsomyndigheten.
Efter pressträffen kommer sändningen att finnas tillgänglig på regeringens webbplats
regeringen.se
Välkomna hit till denna pressträff med anledning av att Världshälsoorganisationen
WHO igår deklarerade att spridningen av Mpox ska klassas
som ett internationellt hot mot människors hälsa.
Ett så kallat globalt nödläge.
Denna deklaration från Världshälsoorganisationen innebär att de kan utfärda rekommendationer
till medlemsländerna, kan som kan underlätta att länderna vidtar särskilda
åtgärder och inte minst att sätta in resurser för att
förhindra eller minska smittspridning.
Flera afrikanska länder är drabbade och i framför allt Demokratiska
republiken Kongo är situationen mycket svår.
Med den omfattande spridningen och de konsekvenser som Mpox
för med sig.
Regeringen gav redan före sommaren Folkhälsomyndigheten i uppdrag att på
nationell nivå säkerställa tillgången till vaccin mot Mpox, och
det finns nationella lager med vaccin mot Mpox i
beredskap.
Folkhälsomyndigheten har också sedan tidigare ett uppdrag att säkerställa tillgången
till antivirala läkemedel.
Folkhälsomyndigheten ser också löpande över bedömningen om tillgång och beredskap
när det gäller vacciner och andra läkemedel.
Regeringen följer utvecklingen noga och har en nära dialog med
Folkhälsomyndigheten i frågan.
Sverige har förstås också tät kontakt med relevanta aktörer, både
inom EU och internationellt, och vi har också nu under
eftermiddagen fått bekräftat att vi har ett fall i Sverige
av den allvarligare typen av Mpox, den som heter Clade 1
Det är förstås någonting vi tar på allvar.
Samtidigt är det här ett arbete som hälso och sjukvården
och de regionala smittskyddsenheterna kan och har upparbetade rutiner och
system för att hantera.
Folkhälsomyndigheten samordnar arbetet på nationell nivå och har en nära
dialog med de regionala smittskyddsenheterna.
Med det vill jag lämna över till Folkhälsomyndigheten och den
tillförordnade generaldirektören Olivia Wigzell för en närmare redogörelse för läget.
Tack så mycket, statsrådet!
Vi har en person som har sökt vård i Region
Stockholm, som har konstaterats ha Mpox orsakad av, som
vi hörde virusvarianten Clade 1, det här fallet är det första
som är orsakat av det som har diagnostiserats utanför den
afrikanska kontinenten.
Den drabbade personen har också smittats under en vistelse i
ett område i Afrika, där det pågår ett stort utbrott,
av Mpox, Clade 1.
Det är personen i Sverige som har bekräftats vara smittad,
har fått både vård och förhållningsregler enligt gällande rekommendationer och
vi bedömer att Sverige har en bra beredskap för att
både diagnosticera, isolera och vårda personer med Mpox på
ett säkert och bra sätt och att en patient med
Mpox vårdas i landet.
Det påverkar inte risken för befolkningen i stort.
Det är också en risk som ECDC, det vill säga
Europeiska smittskyddsmyndigheten, för närvarande bedömt som mycket låg.
Men en ny bedömning av risken väntas inom kort.
Sverige har tillgång.
Som vi hörde statsrådet säga till vacciner.
Och Folkhälsomyndigheten arbetar nu med att göra olika modelleringar och
löpande bedömningar av både behov och tillgång till vacciner.
Och också behov och uppdateringar.
Behov av uppdateringar av de vaccinrekommendationer som vi har för
närvarande.
Fallet i sig föranleder har vi bedömt inga ytterligare smittskyddsåtgärder
i nuvarande stund.
Men vi följer såklart utvecklingen noga.
Myndigheten har identifierat det här som en särskild händelse, och
det kräver alltså att vi samlar våra resurser för att
både följa och hantera situationen.
Vi har en löpande dialog med ECDC och WHO. Och
med det här så vill jag lämna över till statsepidemiologen
Magnus Gisslén.
Varsågod.
Tack så mycket!
Jag tänkte ta lite grann bakgrund till det här.
Och först bara nämna att den här deklarationen av WHO
om att det rör sig om ett internationellt hälso och
vad det heter, en PHIC, alltså en Public Health Emergency
of International Concern.
Det är ju en väldigt stark signal att det här
är en infektion som måste tas på allvar.
Man bedömer att risken för spridning på afrikanska kontinenten är
stor, men också att det finns en risk för spridning
utanför och då att resurser ska fördelas till de här
länderna för att man ska kunna stoppa spridningen där den
stora spridningen är.
Det är det allra viktigaste.
Det finns Mpox, är en virusinfektion som har funnits
väldigt, väldigt länge.
Två stycken olika varianter.
Clade 2 som framförallt finns i Västafrika.
Nigeria i mycket fall.
Och där hade vi också en spridning till övriga världen
från 2022 och framåt.
Det finns fortfarande fall som kommer där.
Sverige har haft ungefär 300 fall av Clade 2. I
centrala Afrika.
Särskilt i DR
Kongo är i stället en Clade 1
som har spridit sig också länge.
Men när man nu sista året har sett en ganska
kraftig ökning av antalet fall och under sista månaderna har
man då också sett en spridning till grannländer, vilket har
gjort att det är en oroväckande utveckling enligt WHO och
som vi också håller med om.
Symptomen vid en Mpox infektion är en infektion som ger
koppor, alltså blåsor vesiklar på kroppen.
Det ger feber, halsont, svullna lymfkörtlar, ont i kroppen, huvudvärk.
Men just de här kopporna är typiska.
Och smittsamhet.
Kan man säga så här.
När det gäller Clade 2 är de sannolikt något mildare
än vad Clade 1 är.
Det är sannolikt en större risk för allvarlig sjukdom och
död med Clade 1 än vad det är med Clade 2, och
den är sannolikt också mer smittsam.
Den varianten av Clade 2 som spred sig under 2022 och
framåt, har framför allt drabbat gruppen män som har sex
med män som har haft många sexuella kontakter, alltså en
sexuell kontakt för smittan, medan Clade 1 har varit mer hushållskontakter
och även spridning med sexuella kontakter men också nära kontakter
för övrigt, vilket tyder på att den är mer smittsam.
Dock ska sägas att de här data är väldigt bristfälliga.
Det är ju.
Det är ju områden där det inte sjukvårdssystem är perfekt
utbyggda och rapporteringen inte är perfekt.
Så det finns säkert stora mörkertal både i Kongo och
i de grannländerna där man nu har rapporterat fall.
vilket gör att det är lite svårt att bedöma.
Och det är klart man ska.
Att vi nu ser ett fall i Sverige eller utanför
afrikanska kontinenten är inte på något sätt oväntat, utan det
här är ju en epidemi som vi på Folkhälsomyndigheten har
följt under lång tid och också haft en beredskap för
att det ska kunna komma fall också av Clade 1, vilket
det du nu har gjort.
Man ska varken överskatta riskerna, men inte heller underskatta dem,
eftersom det finns många osäkerheter och därför tar vi det
här på väldigt stort allvar.
Och det viktiga med ett fall som kommer till Sverige,
det är ju att förhindra att vi får en spridning
här, och då är det.
De typiska sätten att stoppa det på är smittskyddsåtgärder med
isolering, med kontaktspårning och med andra åtgärder.
Och det har ju i det här fallet också då
fått.
Jag avslutar där.
Tack!
Tusen tack för det!
Och som sagt, regeringen följer den här utvecklingen noga.
Vi står i kontakt hela tiden med Folkhälsomyndigheten som i
sin tur samordnar det nationella arbetet och på regeringens uppdrag
följer utvecklingen.
Och med det vill jag lämna över om det finns
några frågor.
Då kan vi börja med TT längst fram.
Jag har ett par frågor.
Vad gäller för de som som reser i regionen och
kommer till Sverige.
Vad ställs för krav på dem?
Och vad är det för kontroller på dem?
Ja, det här är ju en väldigt bra fråga och
en fråga som vi tittar på nu.
För det gäller både de som reser dit förstås och
vilka råd som ska ges där, men också de som
kommer från regionen.
Det viktiga är ju att personer som har rest i
de här regionerna känner till att det här finns och
att vi snabbt, om vi skulle få fler fall, kan
ställa diagnosen och vidta de här smittskyddsåtgärder i Sverige.
Så informationen, både till de som reser men också förstås
till sjukvården är väldigt viktig att den finns.
Så vi jobbar med de här.
Vi har inte några klara.
Det är något vi jobbar med just nu.
Om det ska avråda att resa till länderna eller.
Ja, vi kommer återkomma inom kort.
Vi har ju börjat med att titta på analyser.
Vad är det för resandeströmmar det handlar om.
Det kan handla både om att bedöma behov, om avrådan
men inte minst att bedöma också det som Magnus säger.
Vad gäller om man reser och har symptom.
Och hur ska vi se på smittspårningsåtgärder till exempel,
som var smittade?
Sökte den personen upp sjukvården meddetsamma vid ankomst eller vad
vet man?
Vi kan inte ge några specifika detaljer om det här
fallet.
Det vi vet är att det har blivit omhändertaget enligt
konstens alla regler i Sverige via sjukvården.
Så den sista frågan vad jag kan tänka mig att
många tänker nu, kan det bli som med
covid pandemin?
Kan ni bara beskriva lite om det här viruset skulle
få spridning i Sverige?
Kan sjukvården lamslås?
Kan det leda till en massa restriktioner?
Kan ni ge någon beskrivning?
Man kan först, tycker jag, är viktigt att säga att
det här är, om man nu tittar på covidpandemin som
vi har i färskt minne.
Det är ju helt olika virus.
Det har varit en spridning via luftvägarna, ett luftvägsvirus är
ett virus som sprider sig via kontaktsmitta, vilket gör att
det är lite annorlunda.
Det finns flera skillnader mellan virusen, men med det sagt
så vet vi ju inte riktigt hur stor smittsamheten är,
och som läget nu så bedömer vi att det är
väldigt liten risk för spridning i Sverige.
Men samtidigt är det ju inte helt uteslutet.
Det är viktigt att komma ihåg.
Men att vi ska få en situation som i början
av covid pandemin är väldigt osannolikt.
Det finns skäl att understryka både det som Magnus säger,
att det här är en sjukdom som vi har känt
till under lång tid och som vi har följt under
lång tid, till skillnad från covid som var nytt.
En annan väldigt viktig skillnad är att här finns det
alltså vaccin.
Tack!
Har vi någon ytterligare fråga?
Då går vi över till enskilda.